Downloaded from YTS.MX
Blandt havets farligste rovdyr
Official YIFY movies site: YTS.MX
er kun et
dristigt nok til at trænge ind
lige ... der ... hvor du bor.
Tyrehajen.
Tropernes skurk.
Den har fortjent sit ry for at være aggressiv.
Hold da kæft!
-Hvad pokker. -Hold da kæft!
Hold da kæft!
Præcis som mennesket foretrækker tyrehajen varmt vand.
Brasiliens kyster
Florida, Californien.
Og de stopper ikke der.
Til forskel fra de fleste hajer trives de i ferskvand
floder, søer, havne, kanaler.
De svømmer flere kilometer op ad Amazonfloden.
De er trængt ind i New Orleans
helt op til Lake Pontchartrain
Endda 275 km op ad Mississippi ind i St. Louis.
Floridas netværk af kanaler er fuldt af tyrehajer.
Pas på! Pas på!
Det er 180 kilo. Se lige, hvor stor den er!
De svømmer rundt nær huse.
Og lever og jager blandt mennesker.
Tyrehajer spiser endda andre hajer.
-Haj. -Se hajen!
Se den lige!
Hold da kæft!
-Hold da kæft! -Undskyld mig, men for satan da!
Fik du det på film?
De er mystiske og kan dræbe mennesker.
Her er, hvad vi ved.
Præcis som tyre på land er kroppene muskuløse og brede.
De største er 3,4 meter lange.
De har 315 kilo muskler.
Og er frække nok til at stjæle.
Disse undervandsjægere er vant til konkurrence.
Kæmpetrevaller.
Eftertragtet blandt fiskere og mad til en hel familie.
Tyrehajen vil ikke lade dig tage dem.
De angriber, når de får chancen.
Med uforudsigelig hastighed.
Hvidhaj, tigerhaj og tyrehaj
er de tre farligste hajer i verden.
Hvidhajen er de kolde farvandes dræber.
Den kan veje syv gange mere end tyrehajen og blive dobbelt så lang.
Favoritføden er sæler.
Hvidhajens jagtmetode er ikonisk.
Den udvælger de svage.
Den gemmer energien
til det perfekte øjeblik.
Kæberne kan bide en sæl midt over.
Men tyrehajens bid er endnu stærkere.
Tyrehajer æder alt fra delfiner og skildpadder til andre hajer.
Den har en bidstyrke på over 70 kilo.
Det er nok til at brække et ben.
Næste kandidat er tigerhajen.
Den er havets affaldsspand.
De spiser næsten alt
De har rækker af tænder som nedstrygere.
Tigerhajer er større end tyrehajer og bevæger sig rundt.
Et flydende hvalådsel i et tropisk hav
lokker dem til i massevis.
Tyrehajer patruljerer de samme varme have.
Men tyrehajerne har en ekstra fordel.
De kan jage, hvor tigerhajer og hvidhajer ikke kan.
Tyrehajen behøver ikke at æde hver dag.
De er opportunister og søger lette måltider
som de kan klare sig på i flere dage.
Sydafrikas østkyst er en af verdens mest hajfyldt kyster.
En sardinbuffet tiltrækker en skare
toprovdyr.
Suler angriber fra luften som styrtbombefly.
Almindelige delfiner afslutter festmåltidet.
Brydeshvaler propper sig.
Og hajer.
Kobberhajer, mørkhajer og sorttippede hajer.
Men tyrehajerne er forsvundet.
Det er der en grund til.
Tyrehajen kan modsat andre hajer kontrollere kroppens saltindhold.
De er tilpasset til at leve i flodmundinger og ferskvand.
De kan således bevæge sig frit mellem saltvand og ferskvand.
De kan trænge ind på jagtmarker inde i landet.
Hvor mennesker bor.
Og leger.
Ingen ser dem komme.
Der er hun!
Kæmpehajer langt fra havet.
Tyrehajer trænger ind i flodsystemer verden over.
Hun svømmer.
Det er den eneste dræberhaj, der kan leve i ferskvand.
De lever tæt på os, men alligevel ved vi så lidt om dem.
Dr. Ryan Daly studerer tyrehajer i det sydlige Afrika.
Han forsker i, hvad der gør dem til adrætte overlevere.
Ryan specialiserer sig i hajernes vandringer.
Hvor de holder til, og hvordan det påvirker deres overlevelse.
Ryan fanger tyrehajer og udstyrer dem sporingsudstyr.
Vi mærker tyrehajer for at se, hvor de tager hen og hvor de er
så vi kan afveje stederne og de risici, de møder på deres vandring.
Det er hans job at komme tæt på rovdyret
som han vil have, at folk undgår og omvendt.
Efter otte års arbejde
ved han, at tyrehajer
vandrer tæt på 1600 km hvert år.
Han har mistanke om, at de ofte vandrer meget længere.
Ryan forsker mest i det sydlige Mozambique.
Fem kilometer fra kysten ved Ponta Do Oura er et populært sted.
Et sundt rev fyldt med mad
er som et fyrtårn for rovdyr.
Og et perfekt sted at studere hajer.
Ryan forsøger at udvælge nogle unikke eksemplarer
så han kan se, hvilke hajer der holder til her.
Der er mange hajer dernede nu.
Fem sorttippede, nogle tigerhajer og en stime hammerhajer.
Der er gang i den.
Ryan leder efter tyrehajer.
Store tyrehajer.
Han dokumenterer, hvordan de jager og konkurrerer mod hinanden.
Nu går Ryan et skridt videre med sin forskning.
Det er næsten umuligt at se deres verden fra deres perspektiv.
Men ny teknologi gør os i stand til
at sætte kameraer på hajerne og lade dem indsamle data til os.
Først skal han fange sin nye forskningsassistent.
At fange tyrehajer er svært. De synes at vide, at man jagter dem.
Et bid.
For at Ryan kan få fastgjort et kamera, skal hajen være udmattet.
Han får den i en tranceagtig tilstand og samler data.
Vi vender hende, og så fastgør du kameraet.
Det ser godt ud.
Ryan tager et foto, før dyret forsvinder.
Kameraet begynder ikke at filme, før hajens aktivitet er normal.
Om 12 timer.
Det bliver første gang, en tyrehajs naturlige adfærd
dokumenteres i Det Indiske Ocean.
Ingen mennesker generer den.
Det er bare et vindue til det, tyrehajen ser.
Den udser sig byttedyr.
Andre hajer.
Sorttippede hajer.
Store tigerhajer.
Og for første gang sker det endelig.
En tyrehaj filmer en anden tyrehaj.
Toprovdyr.
Instinktivt bevæger de sig mod store mængder mad.
5000 kæmpetrevaller.
Dygtige rovdyr og en drabelig modstander.
De vejer knap 80 kilo.
Og de er ikke bange for hajer.
De bruger hajens grove skind til at fjerne parasitter.
De er også hurtige.
De er ikke et let bytte.
Hvert år på nøjagtig samme tidspunkt
lige før fuldmåne
samles kæmpetrevaller for at parre sig syd for Mozambique.
Det årlige ritual giver Ryan en kæmpechance.
Her er mange store fisk.
Det er vildt at se dem alle på samme sted i en stor stime.
Det er så fedt.
Tusindvis af kæmpetrevaller burde være en fantastisk buffet.
Men indtil videre ser Ryan ingen jagt på finnekameraet.
Han skal have flere optagelser.
Og der er en lettere måde at få dem på.
Vi har skabt et nyt kameradesign
som helt enestående viser os det, som hajen ser.
Vi behøver ikke at fange hajen.
Vi skal bare give hajen madding.
Så bærer den kameraet i seks timer.
En sorttippet haj er den første, der tager kameraet og smutter.
Det var ikke det, Ryan forventede.
Men det er en chance for at se noget helt nyt.
Billederne viser, at hajerne svømmer side om side.
De svømmer også ind i hinanden.
Hajer konkurrerer meget med hinanden.
Men de er også strategiske.
Her kommer tyrehajerne.
Sorttippede hajer og tyrehajer placerer sig rundt om fiskestimen.
Tyrehajerne er meget større og er højere oppe i fødekæden.
Som politifolk på patrulje
holder de sorttippede hajer sig i nærheden.
De venter på noget.
Tyrehajer, tigerhajer, hammerhajer og sorttippede hajer
nærmer sig de udfordrende byttefisk.
En stime af 5000 fede kæmpetrevaller.
De er tyrehajens favoritføde.
Efter næsten ti års forskning
ved dr. Ryan Daly, at mindst 20 tyrehajer
holder til året rundt i havet ud for Mozambique.
Men om sommeren, når kæmpetrevallen parrer sig
kommer der en masse hajer for at tage for sig af retterne.
Den indo-pacifiske hammerhaj er i overtal.
De er ude efter rygstribede pelamider, ikke kæmpetrevaller.
Men det er de sorttippede hajer.
Tyrehajens kæber er store nok til at tage meget større byttedyr.
Endda mindre hajer.
Her er så mange hajer, men de giver plads til tyrehajerne.
Tyrehajerne jager i udkanten af stimen.
De udvælger et let bytte.
De skal kun have en kæmpetrevalle om ugen for at overleve.
Ingen andre steder har så mange tyrehajer så meget mad.
Det er rovdyr mod rovdyr.
De fisk, der bryder formationen, bliver straks ædt.
Det er en ren angrebsstrategi.
De bedst egnedes overlevelse. I havudgaven.
Egnede kæmpetrevaller kan yngle.
De gamle og syge bliver spist.
Uden nåde.
Det er vildt at se en tyrehaj flænse en fisk. De er så stærke.
Efter at de har gydet, spredes kæmpetrevallerne.
Det gør hajerne også.
Spørgsmålet er, hvor de tager hen.
Ryan har mærket en tyrehaj her
der vandrede 1600 km nord for Mozambique og tilbage.
En anden svømmede ind i Sydafrikansk farvand.
Selv disse mægtige vandrere får deres sag for.
Når tyrehajen vandrer, møder den mange forskellige farer
fra langliner til hajnet
som er skabt til at aflive hajer, og regulært hajfiskeri.
Hajer er eftertragtede på grund af deres værdifulde finner.
Som hos landrovdyr er mennesket tyrehajens største trussel.
Men ikke den eneste.
Når disse jægere trænger ind i ferskvand
får de problemer.
Disse safariturister får deres livs syn.
Flodhest mod tyrehaj.
Pattedyrenes kraftigste bid
møder hajernes kraftigste bid.
Kun 24 km syd for Ryans undersøgelsessted
ved St. Lucias flodmunding.
Et af Afrikas største tidevandsvådområder.
En blanding af fersk- og saltvand.
Lavvandet. Varmt.
Perfekt til tyrehajer.
Og et møde, man kun ser én gang i livet.
Denne haj jagede nok fisk, da den overraskede flodhestene.
Afrikas farligste store landdyr.
Og en ledetråd til et mysterie.
Vi ved, at tyrehajer trænger ind i floderne for at spise.
Og det skorter ikke på floder på Sydafrikas østkyst
hvor en tyrehaj kan trænge ind og forsvinde.
Skjult på Wild Coast.
En urørt ødemark.
Ugeneret fra havet til udspringet.
Sådan et tilflugtssted
er et uventet sted at finde et havdyr.
Det virker som et skud i tågen for en hajforsker.
Men Ryan ved, at her er en gæst fra havet
som kan føre ham nærmere på tyrehajerne.
Det er ikke usædvanligt at se kæmpetrevaller i floder.
De bruger disse flodsystemer som yngledam
eller bruger ferskvandet til at dræbe havparasitter.
Men det er mærkeligt at se 200 af dem på samme sted.
Kæmpetrevaller findes her.
De danner stimer, hvilket de ikke gør andre steder.
Det er en gåde, hvorfor kæmpetrevallen er her.
Mysteriet handler ikke kun om, at et havdyr tilpasser sig ferskvand.
På vej hertil kæmper kæmpetrevallerne mod tidevand
og svømmer på lavt vand fem km inde i landet.
Det er umuligt for et stort rovdyr at følge efter byttet.
Men ikke for et lille.
De er her.
Tyrehajunger.
Det er fascinerende. Det er i skoven over strømfaldene.
Det er øverst oppe i flodsystemet.
Hvordan kom tyrehajungerne så langt ind i landet?
Efter ti måneders graviditet
efterlader huntyrehajen en til tre unger i flodens munding.
Hendes job er overstået.
Ungerne svømmer instinktivt op ad floden.
Væk fra havets rovdyr.
Nu skal de bare fedes op.
Tyrehajer er mystiske af natur og svære at finde.
Det er derfor endnu en første gang.
Jeg har studeret tyrehajer i over ti år.
Men jeg har aldrig set unge hajer i en skovklædt flod
langt fra havet i et så uberørt miljø.
Det er et perfekt sted for dem at vokse sig stærke.
Ryan har fundet en yngledam at studere.
Når de små tyrehajer er store nok, begiver de sig ud mod havet.
Hvor trænger de ind næste gang?
Tyrehajen. En af verdens tre farligste hajer.
Hvidhajen og tigerhajen er mere kendte.
Men kun tyrehajen trænger ind på menneskets områder.
Pas på, drenge! Pas på!
De stjæler fisk.
De vokser op i ferskvand flere kilometer oppe i floder.
Opportunistiske, uforudsigelige, misforståede.
Dr. Ryan Daly er på tyrehajens side.
Han vil vide, hvor de vandrer, æder og yngler
så han kan beskytte dem mod farer.
Tyrehajer betragtes som dræbermaskiner.
Men de er vigtige rovdyr i vores maritime økosystem.
De holder vores økosystemer i balance.
Tyrehajerne vandrer til Mozambique for at æde på sommeren.
Men selv for en haj er vandringen risikabel.
Der er trusler overalt.
Hvordan kan hajerne vandre med så stor succes?
Hvor langt kan tyrehajen vandre?
For at undersøge det
rejser Ryan til tyrehajens sydvestligste område i Afrika.
Den søvnige landsby Infanta
ved den befærdede flod Breede.
Her holder mindst 30 tyrehajer til om sommeren.
Folk holder ferie her.
Det kunne være New Yorks Long Island eller Outer Banks.
Det er vildt. Alle de mennesker og hajer på samme sted.
Det er utroligt, at alt er så roligt
og jeg håber, det fortsætter sådan.
Hajerne og menneskene passer sig selv.
Ryan er her for at fange en haj
og udstyre den med en langtidsvirkende sender.
Den kan blive siddende på hajen i 6 til 12 måneder.
Den flyder op til overfladen en bestemt dato og sender os alle data.
Forhåbentlig kan vi så få svar på, hvor de er.
Så er det atter tid til at fange en haj.
Ryan får hjælp af John Filmater, havforsker og lokal ekspert.
De er på en svær opgave.
Det her er hajføde.
Så må vi bare vente.
En stor haj tager maddingen.
Godt. Læg ekstra pres på ham.
Perfekt. Ups. Den har måske viklet sig lidt ind.
Den er helt afgjort vred. Den har stadig meget energi.
Han kan ikke hale den ind, før den er helt udmattet.
Et drabeligt rovdyr med temperament.
Den kan pludselig gå amok.
Hold da kæft!
Indtil hajen er sikret ved siden af båden, kan alt ske.
Sådan.
-Han bliver vred. -Han ryster på hovedet.
-Det er en hanhaj. -Ja.
-Han ryster kraftigt på hovedet. -Halen er oppe.
Han er et uhyre.
Godt klaret. Fint.
Vi sørger for, at den har det fint, og at vand strømmer over gællerne.
Så skal den vendes.
Den næsten tre meter lange haj falder straks til ro.
-Det er en stor haj. -Okay.
-Har du vejet den? -Ja.
-297. -Okay.
Vildt.
Et lille snit til en akustisk mærkning.
-Tilfreds? -Den skal også mærkes.
Så længe hajen ligger på ryggen, er den i trance
Hvis den vender sig for tidligt, får de problemer.
Pas på!
En tyrehaj på 2,9 meter
i en befærdet flod.
Dr. Ryan Daly vil kende dens vandringsmønster
og præcis hvor den vandrer hen.
Den er vågen. Godt tegn.
En satellitsender på rygfinnen følger dens vandring i et år.
Den starter automatisk ved fem meters dybde.
De slipper den fri i vandet.
Okay. Vend den.
Vend den ikke. Sig til, når jeg skal vende den.
Ryan hjælper hajen tilbage.
Se!
I løbet af syv dage
mærker teamet fire store hantyrehajer.
Mærkningen af tyrehajerne har vist os
at de vandrer mindst 30 km op ad floder.
Op og ned, næsten hver dag.
Tyrehajer patruljerer en flod
omgivet af gårde og sommerhuse.
Når temperaturen falder, vandrer hajerne mod åbent hav.
Vi forventede, at de ville stoppe ved samlingssteder for tyrehajer
på vej op ad kysten.
De gjorde det modsatte.
Da hajerne forlod floden
svømmede de til det nordlige Mozambique 3200 km væk.
Ryan har gjort en fantastisk opdagelse.
I stedet for at vandre alene forlader hajerne floden sammen.
Præcis som bissende tyre
svømmer de knap 3200 km på tre måneder.
Hele vejen til det nordlige Mozambique.
Det er meget mere, end Ryan havde troet.
De fire hajer vender om for at æde kæmpetrevaller ved South Coast.
Den tidligere rekord var 3200 km.
De fire mærkede hajer har allerede svømmet 4800 km.
Det er en ny rekord.
Ryan ved ikke, om hans mærkede dyr har overlevet
eller om de vender tilbage til Breede, hvor de startede.
Det kan han kun finde ud af
ved tage tilbage dertil, hvor de mærkede hajerne for et år siden.
De håber at fange et signal fra en af senderne.
Okay. Det er her.
Vi må se, om her er en haj.
En sonar lytter efter akustiske sendere i nærheden.
Hvis der er en haj inden for 650 km, kan vi se det.
Okay.
Kom nu, haj.
Senderne pinger hvert 40. sekund.
Var det noget?
Nej, falsk alarm.
Den har fundet noget.
-Det er en af hajerne. -Sådan!
Hvad? Det er en af Zambezi-hannerne.
Den var 286 centimeter. Lige under 3 meter.
Det er en af vores store hanner. Utroligt.
Det betyder, at den er vandret mindst 2900 km
til Nordmozambique.
Der er den vendt om og er svømmet tilbage.
Det må være en rejse på over 6400 km.
På et år er den kommet tilbage. Der er den igen.
Det er vanvittigt.
De finder alle de fire mærkede hanner i floden.
Deres data viser, at to nåede frem inden for 30 timer af hinanden.
De vandrede 6400 km sammen.
Det er den længste tyrehajsvandring, man har målt.
Det er en fordobling af den hidtidige rekord.
Tyrehajer vandrer fra havet til floder
og tilbage til havet hver eneste dag.
Og i koordinerede vandringsmønstre.
Er tyrehajen en art, der er specielt farlig for mennesker.
Eller et toprovdyr
der er truet overalt, hvor den trænger ind?
Den kæmper mod konkurrenter og andre rovdyr
for at æde og yngle.
I år og hvert år verden over.
Tekster: Rikke Refslund